10.8. Ethics



Goanţă Roxana Maria

Goian Adina

Grămescu Silviana

 Sustainability - Ethics 



            Semnificaţia conceptului de dezvoltare durabilă (sustenabilă) 

Sustenabilitatea este capacitatea de a îndura. Ca definiție, în DEX, sustenabilitatea este: “calitatea unei activități antropice de a se desfășura fără a epuiza resursele disponibile și fără a distruge mediul, deci fără a compromite posibilitățile de satisfacere a nevoilor generațiilor următoare”.

Conferința mondială asupra mediului de la Rio de Janeiro din 1992 a acordat o atenție deosebită acestui concept, care implică stabilirea unui echilibru între creșterea economică și protecția mediului și găsirea de resurse alternative. Când se referă la dezvoltarea economică de ansamblu a unei țări sau regiuni, este de obicei preferat termenul sinonim dezvoltare durabilă.

Căutările din ultimii ani în plan teoretic şi practic au dus la formarea a peste 60 de definiţii numai pentru conceptul de dezvoltare durabilă, fiecare încercând să surprindă un aspect sau altul, în funcţie de obiectivul, de interesul pe care şi l-a propus autorul.

<span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">   În esenţă, dezvoltarea durabilă (sustenabilă) include:

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">- menţinerea proceselor biologice şi ecologice esenţiale şi a sistemelor ce susţin viaţa de care depind;

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">- conservarea diversităţii genetice;

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">- utilizarea eco-compatibilă sau sustenabilă a speciilor ecosistemelor ce formează biosfera;

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">- cultura şi civilizaţia.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Este cea care încearcă să împlinească necesităţile şi aspiraţiile prezentului, fără a compromite posibilităţile de împlinire ale acestora în viitor.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Cea mai cunoscută definiție a dezvoltării durabile este cu siguranță cea dată de Comisia Mondială pentru Mediu și Dezvoltare (WCED) în raportul "Viitorul nostru comun", cunoscut și sub numele de Raportul Brundtland: "dezvoltarea durabilă este dezvoltarea care urmărește satisfacerea nevoilor prezentului, fără a compromite posibilitatea generațiilor viitoare de a-și satisface propriile nevoi".

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">   Dezvoltarea durabilă urmărește și încearcă să găsească un cadru teoretic stabil pentru luarea deciziilor în orice situație în care se regăsește un raport de tipul om - mediu, fie că e vorba de mediul înconjurător, mediul economic sau mediul social.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">   Deși inițial dezvoltarea durabilă s-a vrut a fi o soluție la criza ecologică determinată de intensa exploatare industrială a resurselor și degradarea continuă a mediului și căuta deci în primul rând prezervarea calității mediului înconjurător, în prezent conceptul s-a extins asupra calității vieții în complexitatea sa, și sub aspect economic și social. Obiect al dezvoltării durabile este acum și preocuparea pentru dreptate și echitate între state, nu numai între generații.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Dezvoltarea durabilă (sustenabilă) este acea dezvoltare economică a omenirii care ţine pe de-a întregul seama de consecinţele ecologice ale activităţii economice şi se fundamentează pe resursele care pot fi înlocuite sau regenerate şi prin urmare nu se pot epuiza. Deci se referă la procesele care sunt legate de schimbări ale structurii, organizării şi activităţii într-un sistem economic ce se organizează spre maxima bunăstare, dezvoltări ce pot fi susţinute de sistemele generatoare de resurse ce sunt accesibile unui anumit sistem de economie. R eprezintă un proces îndelungat de schimbări lente care să permită folosirea pe termen lung a mediului, astfel ca dezvoltarea economică să corespundă cerinţelor prezente ale oamenilor, fără a compromite posibilităţile generaţiilor viitoare de a-şi satisface propriile nevoi sociale.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif"">Conceptul de dezvoltare durabilă în sine, indiferent de definiţie şi oricum s-ar numi, corespunde unei realităţi obiective din evoluţia viului pe planeta noastră. Care este semnificaţia conceptului de dezvoltare durabilă (sustenabilă)? Este singura alternativă pe termen lung la criza reală percepută şi caracterizată în trepte ca o criză : ecologică, dintre om şi natură (mediul său de viaţă), dintre sistemul socio-economic şi capitalul natural.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Dezvoltarea durabilă înlătură greşeala de a opune protecţia mediului activităţii economice. Ea oferă cadrul de reconciliere dintre cele două aspiraţii şi singura alternativă pentru creşterea calităţii vieţii. Durabilitatea nu trebuie limitată la aspectele biologice pe care le implică, întrucât ea le include şi pe cele economice şi sociale. Creşterea economică este condiţia primordială a dezvoltării durabile înţeleasă sub toate dimensiunile sale: umană, economic, tehnologică, ecologică.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Sintagma dezvoltării durabile mai semnifică şi un mod de interdependenţă între:            populaţie, energie , hrană , vegetaţie , resurse naturale , în care economicul, de exemplu, trebuie să pună accentul pe productivitatea resurselor.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">             Dezvoltarea durabilă presupune o gândire ciclică a fenomenului economic în care procesul de reciclare a deşeurilor este subscris fenomenului global de evoluţie rurală şi economică, cu alte cuvinte natura are cum să se refacă. Gândirea pur economică este una liniară în care reciclarea şi refacerea naturală nu mai au loc.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">   Fiecare om, conștient sau nu, poate contribui la dezvoltarea durabilă. De fapt, se poate vorbi de o gândire de durată atunci când se colectează (depun) deșeuri din plastic sau hârtie în locurile special amenajate.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">La nivel industrial, lucrurile s-au mișcat mult mai repede. Astfel, multe fabrici folosesc deșeuri drept combustibil, iar în anumite localități se încearcă implementarea unor sisteme de încălzire casnică pe bază arderii deșeurilor. Unele companii au conștientizat importanța economică (dar și ecologică) a recuperării și refolosirii deșeurilor.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">             Tehnologia Informaţiei şi Comunicaţiilor în sistemul sanitar românesc

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Un aspect central al consultaţiilor, investigaţiilor şi tratamentelor medicale constau în preluarea analizei şi în comunicarea informaţiilor, dintre cunoştinţele medicale ale personalului sanitar şi pacienţi. Activităţile din cadrul serviciilor de îngrijire medicală sunt realizate din ce în ce mai des prin cooperarea dintre mai multe persoane şi instituţii. Acestea se fac şi datorită creşterii gradului de specializare a activităţilor medicale. De aceea, pentru a asigura calitatea serviciilor medicale furnizate pacienţilor, trebuie avută în vedere o realizare coerentă a diverselor activităţi medicale din cadrul unui serviciu medical.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Creşterea cererii de comunicare a informaţiilor medicale dintre diverse persoane şi instituţii presupune o utilizare mai eficientă a acestor informaţii. Această cerere poate fi realizată doar prin utilizarea judicioasă a tehnologiei informaţiilor digitale (utilizarea informaţiilor medicale în format electronic).

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">În ceea ce priveşte România, au fost identificate câteva puncte slabe ale situaţiei informatizării în sectorul sanitar, şi anume: standardizare insuficientă, lipsa cooperării, lipsa interoperabilităţii între sistemele TIC actuale, nivel scăzut de informatizare la nivelul furnizorilor publici de servicii de sănătate şi lipsa infrastructurii centrale a sistemului informaţional din domeniul sănătăţii.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Instrumentele corespunzătoare pe bază de Tehnologia Informaţiei şi Comunicaţiilor (TIC) vor ajuta la furnizarea de servicii adecvate, sigure, în siguranţă şi de bună calitate către cetăţeni. În acelaşi timp, va fi oferit sprijinul necesar pentru personalul din sectorul sanitar, astfel încât să se asigure o continuitate a asistenţei şi a siguranţei pacienţilor, iar cetăţenii să aibă acces la instrumentele potrivite.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Tehnologia TIC va fi utilizată ca un instrument strategic la toate nivelurile sistemului de asistenţă medicală, iar resursele din sănătate vor fi utilizate mai eficient şi mai eficace. Cetăţenii, pacienţii şi aparţinătorii acestora se vor bucura de acces rapid, fără probleme la informaţii complete privind asistenţa medicală, problemele de sănătate şi starea lor de sănătate. Aceştia se vor bucura de servicii de bună calitate şi vor fi implicaţi în mod activ în îngrijirea şi tratamentul lor, conform abilităţilor proprii şi situaţiei respective. Personalul medical va avea acces la soluţii eficiente, inter-operabile de e-Sănătate, care garantează siguranţa pacienţilor şi le face mai uşoară munca de zi cu zi. Autorităţile şi alte organisme responsabile pentru furnizarea asistenţei medicale vor avea instrumente de TIC corespunzătoare pentru monitorizarea problemelor de siguranţă şi calitate a îngrijirii, şi pentru sprijinirea funcţiilor de management şi de administrare a resurselor. Viziunea privind serviciile de sănătate de mâine şi funcţionarea acestora poate fi realizată numai dacă tehnologiile TIC utilizate sunt plasate într-o perspectivă operaţională nouă, concentrată pe nevoia de îngrijiri sigure, eficiente şi accesibile.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Arhivarea electronică a documentelor, la standardele agreate şi recunoscute în domeniul informaticii de sănătate, cu realizarea de indexări şi interfeţe cu alte sisteme de gestiune a bazelor de date din domeniul sănătăţii (MS, CNAS etc.) deschid posibilitatea efectuării unor statistici şi studii asupra bazei documentare, de pildă asupra diagnosticelor, a detaliilor de tratament şi a rezultatelor obţinute. Extragerea a mai multor informaţii se poate realiza prin tehnici îmbunătăţite de prelucrare. În anumite ţări, sistemele IT permit accesul la fişele a milioane de pacienţi. Aceasta deschide calea unor studii retrospective, înainte de neimaginat, privind, de pildă, efectele în timp ale anumitor tratamente. <span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif""> 

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">            Ce este etica?

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif""> Etimologia cuvântului: Etica (de la grecescul antic ethikos – teoria despre virtute sau ethos – caracter, obişnuinţă, datină ) reprezintă una dintre cele cinci ramuri majore ale filozofiei. Etica este studiul filozofic, sistematic, critic (argumentativ) al moralei (subiectul studiului este moralitatea ). Etica se referă la motivaţia care stă la baza gândirii, acţiunilor ce determină comportamentul (moralitatea acţiunii). Etica furnizează criteriile raţionale pentru deciziile/alegerile morale. Etica încearcă să raţionalizeze acţiunea morală şi, pornind de la motivaţiile alegerii binelui, să ofere o judicioasă alegere a binelui. Morala este despre ceea ce cred oamenii (societatea) că este bine, iar etica este despre ceea ce este bine.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">   Etica privită ca ramură a filozofiei, are 3 domenii:

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•Etica analitică (metaetica) studiază sursele, originea şi înţelesurile conceptelor etice ce stau la baza comportamentului uman (binele, raul, exista bine?, ce este binele?, etc.).

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•Etica normativă (prescriptivă) studiază normele comportamentului, defineşte şi analizează codurile şi seturile de reguli care reglementează comportamentul uman în societate sau în interiorul unui grup socio-profesional.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•Etica descriptivă studiază însuşi comportamentul uman (morala şi moralitatea ca obiect de studiu) în diversitatea sa; are un caracter aplicativ (etica medicală, bioetica).

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">             Etica medicală 

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">- este aplicaţia eticii la domeniul practicii medicale şi centrează relaţia medic-pacient. A fost iniţiată o dată cu jurământul Hipocratic care a stabilit normele morale ale practicii medicale clinice (cca 450 î.H).

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">–generează un sistem de valori şi principii care permit dezvoltarea corectă a relaţiei medic-pacient

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">–reglementează alegerile morale şi profesionale la patul bolnavului.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">“Sănătatea pacientului este principala mea consideraţie” (Decl. Geneva, 1948)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Binele pacientului şi sănătatea lui sunt mereu prima grijă a medicului nu numai pentru că acesta se află în datorie profesională dar şi pentru că astfel medicul îşi reconfirmă alegerea sa profesională, scopul în sine al pregătirii şi dezvoltării sale, raţiunea lui de a se pregăti continuu, respectiv binele pacientului, dând măsura valorii sale ca profesionist şi ca om.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Nevoia de mai multa ştiinţă implică o nevoie de mai multă moralitate şi invers din mai multă ştiinţă trebuie să se reverse mai multă moralitate spre beneficenţa celor în nevoie.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Cu cât actul medical este mai tehnologizat cu atât mai mare este nevoia de moralitate in exerciţiul acestuia. Cu cât riscurile medicale sunt mai mari cu atât este mai multă nevoie de ingrijire medicală bazată pe umanitate cât şi mai multă nevoie de a creşte calitatea actului medical.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif"">             Relaţia medic-pacient 

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Persoana medicului: cele 4 modelări caracteriale

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•Ideal există o ofertă de calităţi (virtuţi) proprie cu care tânărul medic vine în întampinarea profesiei medicale.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•Pe parcursul academic află despre cerinţele practicii profesiunii dincolo de nivelul cunoaşterii şi încearcă să se evalueze (o primă modelare, dupa principii).

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•După încheierea parcursului universitar corpul profesional în care intră va modela oferta de calităţi a medicului şi va completa cunoştiinţele şi abilităţile sale (o a doua modelare, după model). Fundamental un medic este un practician, o persoană în care se impletesc abilităţi practice şi teoretice, ponderea lor fiind o caracteristică a acelui profesionist.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•În relaţia sa cu societatea şi pacientul va cunoaşte nivelul de aşteptare al acestora cu privire la calităţile sale şi se va produce o a treia modelare ( o a treia modelare după cerinţe).

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•Împletindu-se cu cele de mai sus, medicul îşi va realiza o proprie modelare (o a patra modelare, după valori proprii şi profesionale), în raport cu valorile proprii, cu valorile corpului profesional conferindu-şi individualitate şi manifestându-şi personalitatea ce îi vor marca unicitatea.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Datoriile medicului faţă de pacient:

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">1.Medicul va avea permanent în minte obligaţia de a apăra viaţa umană.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">2.Datorează pacientului său completa loialitate şi totalitatea cunoştiinţelor sale medicale.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">3.Ori de câte ori o examinare sau un tratament se află deasupra capacităţilor sale, se va consulta cu un coleg sau va îndrepta pacientul către un alt medic care are abilitatea necesară.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">4.Va respecta dreptul pacientului la confidenţialitate.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">5.Este etic să divulge informaţia confidenţială atunci când pacientul consimte la aceasta sau atunci când există un pericol sau o ameninţare iminentă la adresa pacientului sau a celorlalţi şi această ameninţare poate fi îndepărtată numai prin încălcarea confidenţialităţii.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">6.Va acorda activitate medicală de urgenţă ca datorie umanitară.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">7.Atunci când serveşte unei a treia părti să se asigure că pacientul său are deplină cunoştiintă de această situaţie.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">8.Nu va intra în relaţii abuzive sau de exploatare faţă de pacientul său actual.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Confidenţialitatea în medicină nu se constituie atunci când :

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">1)Pacientul însuşi cere aceasta

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">2)Pentru protejarea vieţii, integrităţii fizice sau sănătăţii persoanei pacientului

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">3)Când există un pericol iminent pentru o altă persoană

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">4)Pentru protecţia sănătăţii publice

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">5)Pentru a preveni o faptă penală sau urmările ei

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Profilul moral al medicului după cum îl anticipează pacientul:

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">1. Responsabilitate (faţă de actele şi deciziile sale)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">2.Independenţa profesională (în slujba celui mai bun interes medical al pacientului)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">3.Competenţa

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">4.Disponibilitate (de a răspunde la chemarea pacientului, de a acorda asistenţă de urgenţă)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">5.Justiţie, dreptate în actul medical: exerciţiul profesional echitabil, fără discriminare

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Competenţa se referă la capacitatea pe care o manifestă o persoană care dovedeşte cunoaştere, abilităţi şi un comportament de autoperfecţionare într-un anumit domeniu în care întruneşte criteriile legale necesare practicii. A fi competent înseamnă a avea capacitatea de a se achita corespunzător de sarcina care îi revine în baza cunoştiinţelor, pregătirii şi abilităţilor deţinute.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Un medic este un profesionist atunci când: este membru al corpului profesional, are simţul datoriei, acţionează moral, etic respectând şi onorând dreptul de liberă practică ce i-a fost conferit de către corpul profesional.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Etica profesională în medicină implică respectul   faţă de fiinţa umană. Totodată binele pacientului trebuie să fie principala consideraţie a medicului. Acesta gândeşte şi acţionează astfel încât prima sa grijă să fie serviciul profesional pe care îl pune la dispoziţie şi calitatea actului medical pe care el o onorează cu competenţa şi care va fi întotdeauna deasupra oricăror altor consideraţii precum prestigiul propriu, câştigul personal, orice altă solicitare, etc. (această raportare la calitatea serviciului indiferent de condiţionalităţi justifică apelativul “profesional” în raport cu activitatea sa medicală).

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Respectul faţă de pacient (ca om şi ca bolnav) decurge din recunoaşterea valorii şi a unicităţii fiinţei umane, iar preocuparea pentru sănătatea pacientului devine reperul care leagă etica actului medical de drepturile pacientului. În mod just şi moral medicul trebuie să manifeste responsabilitate în actul medical întrucât acţiunile sale au consecinţe asupra unei alte persoane, consecinţe pe care atât medicul cât şi pacientul şi le doresc a fi favorabile dar faţă de care nu pot exista garanţii.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">             Etica tehnologiei informației (etica informaticienilor)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif""> Etica tehnologiei informației reprezintă o parte importantă a eticii informaticii. Este o disciplină a eticii aplicate ce studiază problemele de ordin moral (etic) apărute pe măsura dezvoltării tehnologiei informației în ultimele decenii.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Dilemele morale cu privire la tehnologia informației au devenit din ce în ce mai numeroase în societatea de astăzi, transformată aproape peste noapte într-o societate informațională.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Revoluția tehnologică a dus inevitabil la o reevaluare a percepției oamenilor asupra lumii înconjurătoare. Explozia tehnologiei informației a dus, printre altele, la creșterea numărului de metode de comunicare între indivizi. Accesul la informații, precum și transmiterea lor rapidă de la un continent la altul, au avut și au în continuare consecințe atât pozitive cât și negative asupra dezvoltării morale, psihologice și sociale a indivizilor, asupra structurii și funcționării societății în genere. Etica tehnologiei informației examinează de asemenea și problemele morale ridicate de: proprietatea, drepturile de autor, accesul, confidențialitatea și securitatea informației sau accesul la sursele programelor informatice.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Un rol central în etica tehnologiei informației îl joacă argumentarea bazată pe cazuri. Cetățenia digitală și interacțiunea om-mașină sunt deja prezente în societate. Acestea creează multiple dileme etice. Site-urile de socializare și alte forme de interacțiune merg dincolo de simpla problemă a protecției datelor pe Internet, acestea contribuind la re-formarea societății. Cetățenia digitală este un concept care îi ajută pe profesori, liderii tehnologici și părinți să înțeleagă ceea ce elevii/copiii/utilizatorii de tehnologie ar trebui să știe pentru a utiliza tehnologia în mod corespunzător. Cetățenia digitală este mai mult decât un instrument didactic; ea reprezintă și o modalitate de a pregăti elevii/utilizatorii   pentru o societatate plină de tehnologie. Mult prea des observăm studenți ca și adulți care folosesc greșit sau abuzează de tehnologie fără a fi siguri de ceea ce fac. Problema o reprezintă nu atât ceea nu știu utilizatorii, cât ceea ce se consideră utilizarea adecvată a tehnologiei.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Din cele expuse anterior rezultă că orice nouă tehnologie creează noi riscuri   şi generează noi probleme pe care instituţiile abilitate să amortizeze şocurile provocate de impactul implementării noii tehnologii sunt chemate să le soluţioneze. Orice informatician profesionist dispune de informaţii la care publicul larg (clienţii utilizatori TIC) fie nu are acces, fie nu are competenţa de a le înţelege. Majoritatea persoanelor implicate în utilizarea TIC pot fi afectate de modul de lucru al echipamentelor de calcul şi comunicaţii, al funcţionării corecte a sistemelor, al comportamentului etic al specialiştilor informaticieni.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Ultimele realizări din domeniul ştiinţei şi tehnologiei informaţiei au transformat Internetul într-o “agora”, un loc în care ideile, noile concepte, noile tehnologii sunt concepute şi schimbate, în care   contactele dintre toate tipurile de oameni sunt nu doar posibile ci devin realitate. Marea majoritate a utilizatorilor de TIC, de regulă, nu înţeleg cum funcţionează sistemele informatice   şi, de aceea, nu pot să   aprecieze corect calitatea şi siguranţa lor în funcţionare, ceea ce creează obligaţii şi responsabilităţi din partea specialiştilor   informaticieni.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Responsabilitatea profesională este o problemă de educaţie socială şi ea trebuie   formată în procesul de instruire şi desăvârşită în primii ani de muncă. Procesul de învăţământ din România urmăreşte numai formarea unor specialişti foarte pricepuţi în a soluţiona probleme tehnico-ştiinţifice, omiţând că un specialist trebuie să   aibă şi o înaltă ţinută morală şi să fie creativ. La fel de importantă este şi datoria formatorilor   de a pregăti studenţii, atât pentru a aborda   sistemic, global, soluţionarea unei probleme, cât şi pentru studiul interconectărilor dintre progresul ştiinţei şi tehnicii şi noile fenomene din societate. Se simte nevoia, de urgenţă, a unor lideri reali care văd consecinţele pe termen lung şi care vor să îşi asume responsabilitatea socială pentru activitatea desfăşurată. Profesorii universitari trebuie să devină activi în difuzarea cunoştinţelor ştiinţifice de bază în societate iar prin comportament şi comunicare trebuie să devină factori activi, catalizatori în reînnoirea principiilor etice în societate. Fiecare informatician, şi, în fond, fiecare cetăţean, trebuie să se comporte corect pentru a se asigura o dezvoltare reală, susţinută şi consistentă. Acest fapt nu poate fi impus nici de cea mai strictă lege, dar necesită o bună înţelegere a unor informaţii ştiinţifice de bază şi un comportament social, etic. Obligaţiile educative ale procesului de învăţământ   trebuie să meargă mult dincolo de uşile şcolii, liceului sau universităţii.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Acum aproape 500 de ani François Rabelais (1494-1553) era de părere că “Ştiinţa fără conştiinţă nu este decât o ruină a sufletului”. Această idee îşi păstrează valabilitatea şi astăzi şi devine şi mai importantă în condiţiile dezvoltării TIC şi ale apariţiei impactului tehnologiei, relativ noi, a informaţiei şi comunicaţiilor asupra societăţii. În   prezent, multe dintre sistemele etice tradiţionale sunt considerate desuete. Am rămas numai cu conceptele de economie liberă de piaţă şi măsurarea succesului prin valoarea acţiunilor. Maximizarea veniturilor este scopul, cu toate înţelesurile legale şi semilegale.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Un sistem socio-economic raţional, pentru a fi suficient sau operaţional, nu poate lua în considerare numai costurile externe, materiale. Dacă toate valorile devin măsurabile numai în unităţi monetare, atunci societatea în care trăim ar deveni mărginită, banală, lovită de sărăcie şi unul dintre puţinele imbolduri rămase pentru a continua să trăieşti ar fi plăcerea de a înşela şi de   a te împotrivi unui comportament etic. Ar dispare motivaţia muncii creative, nu s-ar mai recompensa, la justa valoare, aportul ştiinţific, tehnic, inovativ şi acest mod de viaţă ar reprezenta o involuţie. O parte din omenire ar deveni escroci de succes şi agenţi fiscali bogaţi iar restul, marea majoritate, care ar trăi în sărăcie, oricum nu ar mai conta.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Este nevoie de principii etice reînnoite, care să aibă relevanţă generală, sistemică. Să nu se înţeleagă că s-ar impune să inventăm, neapărat, noi conţinuturi, noi concepte etice. În principiu, toate   conceptele relevante şi perene au fost exprimate şi documentate iar şi iar de-a lungul a peste 2000 de ani. Tot ceea ce este necesar este de a le remodela într-o formă modernă, compatibilă cu ştiinţa şi tehnologia   informaţiei. În acest mod domeniul TIC ar putea deveni un centru spiritual care va îmbina ştiinţa, capacitatea de anticipare şi responsabilitatea socială, care va forma informaticieni care să poarte responsabilităţi sociale şi care să fie pregătiţi pentru funcţiile solicitante ale societăţii.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Informaţia în formă digitală este volatilă şi extrem de uşor de reprodus. Respectul   pentru activitatea creativă a altora   este un factor critic în mediul cibernetic. Violarea dreptului de autor, inclusiv plagiatul, încălcarea dreptului la viaţa particulară, privată, accesul neautorizat într-un sistem de calcul, violarea dreptului de proprietate intelectuală, de secret comercial, de know-how, diseminarea de informaţie nocivă sau ilegală ar trebui să constituie temeiuri pentru sancţionarea   făptuitorilor.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">TIC, ca orice nouă tehnologie, creează însă şi noi probleme specifice   care nu pot fi   soluţionate numai în baza principiilor etice generale. Conceperea softwareului   generează unele probleme   în stabilirea responsabilităţii. Este ceva normal ca un furnizor să refuze să asigure   garanţie   pentru un produs dacă un cumpărător a intervenit făcând   modificări constructive la acel produs. Această regulă generală nu se poate aplica întotdeauna la stabilirea responsabilităţilor în cazul sistemelor de decizie. Pentru sistemele care folosesc modele şi decizii euristice, pentru a conduce afaceri şi a adopta decizii financiare, o decizie greşită   poate avea rezultate incalculabile. In cazul unor decizii, ocazional greşite cui revine responsabilitatea?…analistului   care a conceput   sistemul sau utilizatorului pentru că nu a înţeles riscurile şi limitările   sistemului folosit ? Intr-un asemenea caz este obligatoriu ca analistul să explice limitele şi incertitudinile sistemului furnizat clientului iar acesta din urmă are obligaţia   să nu se   sustragă de la răspunderea sa   în a înţelege aceste carenţe ale sistemului şi   în a adopta   măsurile de protecţie necesare.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Progresul tehnologic generat de calculatoare şi ritmul extraordinar de dezvoltare   a TIC pot determina un impact dramatic asupra vieţii oamenilor. Pentru unii care văd calculatorul ca un instrument care dezumanizează   şi care reduce calitatea vieţii   sau care ameninţă status quo şi buna lor stare   acest impact este ceva îngrozitor. Alţii văd în dezvoltarea TIC   o provocare şi o oportunitate incitantă. Are evoluţia TIC un impact general pozitiv sau negativ? In general, când evaluăm o nouă tehnologie ca de ex. TIC, nu trebuie să o comparăm cu ceva idealizat, perfect sau cu efecte secundare nule sau care nu ar implica nici un fel de risc. Aşa ceva ar fi imposibil de obţinut, indiferent de tipul de aspect implicat sau afectat al vieţii.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">In concluzie la cele expuse mai sus se poate afirma că orice tehnologie nu este o forţă imuabilă care acţionează, în afara controlului uman. Oamenii decid ce tehnologii şi ce produse să dezvolte şi să utilizeze. Oamenii stabilesc când un produs este sigur pentru a fi lansat pe piaţă. Oamenii adoptă decizii referitoare la cerinţele pe care trebuie să le îndeplinească personalul angajat. Oamenii fac legi, aprobă acte normative şi standarde.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">In soluţionarea unei probleme ne-am obişnuit să găsim în primul rând soluţii tehnologice   care să anuleze efectele   negative   şi numai după aceea să stabilim cauzele   care au provocat apariţia acestora. In domeniul utilizării TIC se poate aprecia că a sosit momentul ca prin eforturi tehnologice, juridice şi   educaţionale, să se conceapă o strategie politico-socială care să diminueze, până la anulare, efectele negative   care ar putea fi generate.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">             Dilema etică

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Dilemele simple sunt alegeri între două soluţii favorabile. O dilemă etică este o dilemă complexă în care alegerea este între două soluţii egal inaceptabile. Într-o dilemă etică fiecare soluţie este una etică prin aceea că promovează valori morale ce sunt respectate de către unii dintre oameni, dar în egală măsură, nu promovează valorile morale ce sunt respectate de către alţii: soluţiile sunt contradictorii şi divizează oamenii după valorile pe care aceştia le respectă.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Deşi niciuna dintre soluţii nu este întru totul morală, corectă, totuşi, una trebuie să fie aplicată, întrucât dilema necesită o rezolvare concretă. În acest fel, în dilema etică agentul în decizie trebuie să facă o alegere ce îi apare a fi egal defavorabilă. Alegerea îi va produce nelinişte morală şi îi va crea un impas moral. Oamenii au valori morale diferite nu pentru că doresc să practice răul (principial doresc binele) dar pentru că nu întrezăresc care este binele sau au convingeri diferite despre ceea ce este binele (în general şi în particular).

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Posibile ieşiri din dilemă:

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Dintr-o dilemă etică cel ce se află în decizie are 6 ieşiri:

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">(1) să caute binele general (viziune bazată pe justiţie, echitate şi egalitate)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">(2) să caute binele celui mai slab pe care sa îl promoveze (protejarea celui vulnerabil–viziune bazată pe justiţie, drepturi, non-discriminare, prioritarism)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">(3) să cauta binele celui mai puternic pe care sa îl promoveze (protejarea celui puternic, a supravieţuitorului –viziune biologistă a protejarii bagajului lui genetic superior ca o altă formă de prioritarism)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">(4) să caute binele propriu (abandon parţial al aflării unei soluţii dar protejarea propriilor interese: viziune egoistă, egocentristă, potenţial maleficenţă pentru alţii)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">(5) să se recuze (abandon total al deciziei –lipsa de răspundere, neputinţa, încălcarea datoriei de a lua o decizie)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">(6) să se sacrifice

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">             Bioetica 

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">-este un demers etic multidisciplinar (filozofic, medical, biologic, psihologic, social, cultural, religios, ecologic, economic, etc.) prin care se creează o abordare comună care compatibilizează valorile umaniste, morale ale omului cu dezvoltarea ştiinţei, punând în acord acţiunile omului (faptele lui) cu valorile sale morale. Demersul bioeticii porneşte de la ideea de bază după care nu tot ce este tehnic (medical) posibil este şi moral.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">   Principiile bioeticii:

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">1.Beneficenţa cere practicianului (responsabilitate şi datorie)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Să oprească acţiunea răului (prevenţie)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Să îndepărteze răul (boala) care s-a împlinit

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Să nu facă rău

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Să ţină cont de beneficii/riscuri în tratamentul pe care-l recomandă pacienţilor

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Maximizarea beneficiilor cu minimizarea riscurilor

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Să facă bine

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Ca sănătatea pacientului să fie prima lui îndatorire

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Să manifeste grijă pentru sănătatea publică şi a oricărei terţe persoane ce poate fi afectată de cazul în sine

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">2.Nonmaleficenţa

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">3.Autonomia

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">4.Justiţia (dreptatea)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">             STUDIU DE CAZ 

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">             Tribunalul de la Nürnberg, 1947

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">23 de medici care au fost bănuiţi că au desfăşurat ori comandat experimente pe om, ori că au condus destinele sistemului medical în perioada Germaniei naziste în care s-au constatat atrocităţi la adresa libertăţii şi demnităţii umane au fost aduşi în judecata medicilor în Tribunalul de la Nürnberg în 1947.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Aceştia au fost acuzaţi de:

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">1.Crime de război: experimente medicale pe om fără consimţământul subiectului, pe prizonieri de război şi civili din ţările ocupate, de crime, brutalităţi, cruzimi, torturi, atrocităţi şi alte acte inumane. Uciderea în masă a prizonierilor de război şi a civililor din ţările ocupate, stigmatizarea lor pe motive de vârstă, tulburare psihică, boală incurabilă, handicap fizic, şi uciderea lor prin administrarea de gaz, injecţie letală şi alte metode în case de îngrijire, aziluri, sau lagăre de concentrare.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">2.Crime împotriva umanităţii

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">3.Participare şi apartenenţa de membru într-o organizaţie criminală

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Despre experimentele desfăşurate în al doilea Război Mondial în Germania nazistă şi autorii acestora

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Cercetările lui Mengele la Auschwitz ne dau indicii exacte despre modul în care funcţiona sistemul. Experimentele sale erau văzute ca fiind contribuţii necesare în vederea obţinerii celui de-al doilea doctorat, o cerinţă obligatorie în mediul academic german pentru a deveni profesor universitar. Dintre experimentele acestuia în numele ştiinţei făcea parte şi injectarea copiilor gemeni, aduşi de către trenurile speciale care transportau condamnaţii în lagăr, cu diverse chimicale pentru a vedea dacă doua organisme asemănătoare reacţionează diferit la boală. În completarea acestor cruzimi, Mengele “colecta” oameni cu dizabilităţi pentru a stabili dacă condiţia lor este ereditară sau “trata” ţiganii şi copiii înfometaţi utilizând vitamine şi sulfonamide, pentru a vedea dacă există diferenţe ereditare în modul în care reacţionează la terapie. Munca lui Mengele a fost pură cercetare, fără a avea aplicaţii practice concludente. Acesta şi-a câştigat notorietatea datorită dorinţei nestăpânite de a-şi ucide subiecţii în cele mai crude moduri. Puţinii supravieţuitori şi-l amintesc nu pentru experimentele lui, cât pentru cruzimea fără margini pe care o arăta faţă de prizonierii din lagăr, tratându-i cu brutalitate şi condamnându-i la moarte prin gazare în funcţie de toanele în care se afla. Deşi macabrul personaj reprezintă întruparea absolută a inumanităţii, acesta nu era singura “vedetă” a lagărelor de concentrare.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">Unul dintre cei mai entuziaşti utilizatori ai cobailor umani era ambiţiosul doctor Sigmund Rascher, care folosea prizonierii din lagărul de concentrare de la Dachau pentru a testa reacţiile corpului uman la decompresia rapidă şi la lipsa de oxigen. Acesta îşi masca pofta de execuţii sub pretextul testării reacţiilor fizice ale unui pilot forţat să se paraşuteze de la înălţime. El îşi denumea unele studii “experimente terminale”. Pentru a depista efectele înălţimii asupra corpului uman, “doctorul” măsura timpul care se scurgea până la moartea subiecţilor, care intervenea pe măsură ce rezerva de oxigen se impuţina. Rezultatele, care au cauzat decesul a 70 până la 80 de oameni, au fost prezentate în luna septembrie a anului 1942, în faţa unei comisii medicale. În luna urmatoare, Rascher a făcut publică o altă “lucrare” a sa în faţa a 95 de medici din Nürnberg. De data aceasta, a măsurat cât timp au rezistat prizonierii îmbrăcaţi în costumele specifice aviatorilor, în condiţiile extreme din Marea Nordului. Timpul cel mai îndelungat scurs de la scufundarea în apa rece până la declararea morţii a fost de 70 de minute. Niciunul dintre cercetătorii prezenţi în auditoriu nu s-a arătat afectat de imoralitatea acestui act; ba mai mult Rascher a fost aplaudat pentru eforturile sale.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">             CODUL DE LA NÜRNBERG (1949)

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">1. Consimţământul voluntar al participanţilor într-un experiment este esenţial.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">2. Rezultatele care urmează să fie obţinute din experiment trebuie să fie benefice pentru societate, iar aceste rezultate nu pot fi obţinute prin alte mijloace.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">3. Studiul trebuie să fie fundamentat pe rezultatele obţinute din experimente pe animale şi cunoştinţe privind istoria naturală a bolii, astfel încât rezultatele anticipate să justifice desfăşurarea experimentului.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">4. Orice suferinţă sau lezare fizică sau psihică inutile trebuiesc evitate în timpul desfăşurării experimentului.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">5. Nici un experiment nu trebuie efectuat dacă există indicii că acesta ar putea duce la decesul sau lezarea participanţilor, cu excepţia situaţiilor în care cercetătorul participă el însuşi ca subiect în experiment.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">6. Gradul de risc asupra subiecţilor nu trebuie să depăşească importanţa umanitară a problemei cercetate în experiment.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">7.Trebuie luate măsuri adecvate pentru a evita lezarea sau decesul participanţilor.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">8. Experimentele trebuiesc conduse numai de către persoane cu calificare ştiinţifică.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">9. Participanţii au dreptul de a decide terminarea participării într-o cercetare la orice moment dacă ei consideră că participarea nu mai poate fi continuată.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">10. Cercetătorul care conduce experimentul trebuie să fie pregătit să-l încheie dacă el consideră că continuarea experimentului va duce la producerea de leziuni, dizabilităţi sau decesul participanţilor

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif"">             Concluzii 

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Experimentele trebuie să fie efectuate în conformitate cu imperative legale şi etice;

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Totodată ele sunt cele care furnizează date, acestea din urmă constituind resurse inepuizabile;

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•         Resursele conduc la informaţie, care este preluată de IT (IT-ul este domeniul care se ocupă cu organizarea şi arhivarea datelor prin baze de date menite să dăinuie pe o perioadă mult mai îndelungată de timp faţă de cele din trecut);

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•         De asemenea, experimentele conduc către rezultate, menite să asigure o dezvoltare sustenabilă pentru viitor (în special pentru domeniul medical);

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">•            Prin urmare, legile eticii trebuie să fie aplicate pentru a avea parte de o dezvoltare sustenabilă.

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif"">             

<p class="MsoNoSpacing" style="text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif"">                Bibliografie 

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify;text-indent: -.25in;mso-list:l0 level1 lfo1"><span style="font-size: 12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";mso-fareast-font-family:"Times New Roman"; color:black;mso-themecolor:text1"> 1. <span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";color:black; mso-themecolor:text1">Bibu, N., Ionescu, Gh., Gh, Munteanu, V., Etica  <span lang="RO" style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif"; color:black;mso-themecolor:text1;mso-ansi-language:RO">în afaceri <span lang="RO" style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif"; color:black;mso-themecolor:text1;mso-ansi-language:RO">, Editura Universităţii de Vest, Timişoara, 2006

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify;text-indent: -.25in;mso-list:l0 level1 lfo1"><span style="font-size: 12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";mso-fareast-font-family:"Times New Roman"; color:black;mso-themecolor:text1"> 2. <span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";color:black; mso-themecolor:text1">http://medicinanonnocere.wordpress.com/2014/02/10/strategia-nationala-de-sanatate-2014-2020-introducere/

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify;text-indent: -.25in;mso-list:l0 level1 lfo1"><span style="font-size: 12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";mso-fareast-font-family:"Times New Roman"; color:black;mso-themecolor:text1"> 3. <span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";color:black; mso-themecolor:text1">http://ro.wikipedia.org/wiki/Dezvoltare_durabil%C4%83

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify;text-indent: -.25in;mso-list:l0 level1 lfo1"><span style="font-size: 12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";mso-fareast-font-family:"Times New Roman"; color:black;mso-themecolor:text1"> 4. <span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";color:black; mso-themecolor:text1">http://www.security.ase.md/~osa/publ/ro/pubro27.html

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify;text-indent: -.25in;mso-list:l0 level1 lfo1"><span style="font-size: 12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";mso-fareast-font-family:"Times New Roman"; color:black;mso-themecolor:text1"> 5. <span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";color:black; mso-themecolor:text1">http://www.etica-aplicata.ro/home/resources/social-responsibility-reporting-library

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify;text-indent: -.25in;mso-list:l0 level1 lfo1"><span style="font-size: 12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";mso-fareast-font-family:"Times New Roman"; color:black;mso-themecolor:text1"> 6. <span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";color:black; mso-themecolor:text1">http://ro.wikipedia.org/wiki/Etic%C4%83#Leg.C4.83turi_externe

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify;text-indent: -.25in;mso-list:l0 level1 lfo1"><span style="font-size: 12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";mso-fareast-font-family:"Times New Roman"; color:black;mso-themecolor:text1"> 7. <span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";color:black; mso-themecolor:text1">http://conventions.coe.int/Treaty/en/Reports/Html/108.htm

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify;text-indent: -.25in;mso-list:l0 level1 lfo1"><span style="font-size: 12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";mso-fareast-font-family:"Times New Roman"; color:black;mso-themecolor:text1"> 8. <span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">http://en.wikipedia.org/wiki/Sustainability

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify;text-indent: -.25in;mso-list:l0 level1 lfo1"><span style="font-size: 12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";mso-fareast-font-family:"Times New Roman"; color:black;mso-themecolor:text1"> 9. <span style="font-size:12.0pt; font-family:"Times New Roman","serif"">http://en.wikipedia.org/wiki/Ethics

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify;text-indent: -.25in;mso-list:l0 level1 lfo1"><span style="font-size: 12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";mso-fareast-font-family:"Times New Roman"; color:black;mso-themecolor:text1"> 10. <span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif"">http://www.istss.org/AM/Template.cfm?Section=Expert_Training_ISTSS_Conferences&Template=/CM/ContentDisplay.cfm&ContentID=5407&gclid=CIip3LHDv74CFRQctAodtFQA3w

<p class="MsoListParagraph"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%; font-family:"Times New Roman","serif";color:black;mso-themecolor:text1">

<p class="MsoNoSpacing" style="margin-left:.5in;text-align:justify"><span style="font-size:12.0pt;font-family:"Times New Roman","serif";color:black; mso-themecolor:text1">