2.4. Genetic epidemiology

Făiniși Bianca Emanuella

Feier Corina Jasmina

Firescu Monica

EPIDEMIOLOGIA BOLILOR GENETICE


Ce sunt bolile genetice?

Bolile genetice sunt afecțiuni determinate de mutații  ale structurii sau funcției moleculelor de ADN - organizate in gene si cromozomi - care contin informatiile despre alcatuirea si functionarea organismului.



Bolile genetice prezinta o serie de caracteristici generale, care permit deseori definirea unei afectiuni ca fiind genetica. Ele sunt produse de mutatii ale genelor sau cromozomilor;



Ce este epidemiologia?

Epidemiologia este stiință medicală ce studiază și investighează cauzele și distribuția maladiilor. „Studiul bolii ca fenomen de masa” sau „Studiul distributiei si determinantilor prevalentei bolilor la om”. Unitatea de studiu in epidemiologie este populatia. Notiunea de populatie se poate referi la orice grup de persoane care au cel putin o caracteristica prezenta la toti membrii grupului.

Epidemiologia este interesata de numarul subiectilor care prezinta o stare patologica sau biologica intr-o colectivitate. Dar ea nu se opreste aici ; ea cauta sa descopere toti factorii care au determinat starea respectiva, urmareste in timp starea respectiva si cauta sa dezvaluie implicatiile sociale, politice, economice, culturale, biologice, ecologice ale fenomenului. Facand apel la variate metode de investigatie, epidemiologia cerceteaza si colectivitati omenesti aparent sanatoase pentru a gasi boli latente sau predispozitii la boli sau chiar si numai modificari biologice care pun semne de intrebare, la care nu li se descopera un sens precis, iar o predispozitie spre patologie nu este exclusa.

Domenii epidemiologice

Epidemiologia genetică
 * ·         Ecoepidemiologia - studiaza influenta sociala si de mediu fizic
 * ·          Seroepidemiologia – studiaza proprietatile imunologice si actiunile serurilor
 * ·          Epidemiologia geografică - studiul repartitiei spatiale a indicatorilor de sanatate tinand cont de cea a populatiei
 * ·          Epidemiologia descriptivă -descrierea caracteristicilor unei populaţii ţintă
 * ·           Epidemiologia analitică - investighează relaţia dintre două categorii de variabile, factorul(ii) de risc şi efectul (boală, complicaţie, deces)
 * ·           Epidemiologia genetica

Studiază rolul factorilor genetici și interacțiunea lor cu factorii de mediu în etiologia bolilor.

<p class="MsoNormal">Epidemiologia genetica studiaza bolile in care factorii genetici determina o predispozitie (receptivitate/vulnerabilitate) la boala, care se trasmite la mai multi membri ai familiei. Boala apare numai atunci cand asupra unui individ,vulnerabil genetic, actioneaza anumiti factori de mediu.

<p class="MsoNormal">

<p class="MsoNormal">Pașii în cercetarea epidemiologiei genetice sunt:

<p class="MsoNormal" style="text-align:center;">Scopurile epidemiologiei genetice:
 * 1) Stabilirea componentei genetice din tulburare
 * 2) Stabilirea relațiilor dintre componenta genetică și factorii fizici,chimici, intrauterini, precum şi aspectele comportamentale şi sociale.
 * 3)  Identificarea genei responsabile pentru componenta genetica a bolii

<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="text-indent:-0.25in;text-align:center;"> ·          Analiza arhitecturii genetice a unei boli

<p class="MsoListParagraphCxSpLast" style="text-indent:-0.25in;text-align:center;"> ·          Rolul mediului in amploarea relativă a efectului genetic

<p class="MsoNormal" style="text-align:center;">Este important ca pacientii studiati sa fie reprezentativi pentru intreaga populatie.

<p class="MsoNormal" style="text-align:center;">Metode generale în cercetarea epidemiologiei genetice

<p class="MsoListParagraphCxSpFirst" style="text-indent:-0.25in;text-align:center;"> ·           Studii genetice de risc

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l6level2lfo3"> o    Care este contribuţia componentei genetice, spre deosebire de infuenta mediului, asupra boli?

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="text-indent:-0.25in;text-align:center;"> ·          Analize de segregare (necesită arbori genealogici,)

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l6level2lfo3"> o    Cum arată componenta genetic? (oligogenic - un fenotip produs de două gene, ambele avînd un efect moderat; poligenic - contine mai multe gene, fiecare cu un efect mic

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l6level2lfo3"> o    Care este modelul de transmitere a trasaturi genetice?

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="text-indent:-0.25in;text-align:center;"> ·          Legaturi genetice

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l6level2lfo3"> o    Pe care parte a cărui cromozom se află gena mutantă?

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l6level2lfo3"> o    Principiul de bază a legăturii genetice este cosegregarea(tendinta unei gene lincate de a segrega  împreuna cu un marker genetic) a două gene (dintre care una este mutantă)

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="text-indent:-0.25in;text-align:center;"> ·          Studii de asociere

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l6level2lfo3"> o    Care este alela asociată cu boala?

<p class="MsoListParagraphCxSpLast" style="margin-left:1.0in;mso-add-space:auto; text-indent:-.25in;mso-list:l6level2lfo3"> o    Principiul este coexistenţa aceluiasi marker de pe acelasi cromozom al persoanelor afectate

<p class="MsoNormal" style="text-align:center;">Studiul clinic este necesar pentru a se pune diagnosticul unei boli genetice exprimate si incadrarea ei in clasificarile nosologice.

<p class="MsoNormal" style="text-align:center;">Epidemiologia se bazează pe două presupuneri fundamentale:


 * ·          boala nu apare la întâmplare
 * ·          boala are factori cauzali și de prevenție ce pot fi identificați prin investigația sistematică a populațiilor diferite sau a subgrupurilor dintr-o populație

<p class="MsoNormal" style="text-align:center;">Bolile genetice se împart în:

<p class="MsoListParagraph" style="text-indent:-0.25in;text-align:center;"><span lang="FR" style="mso-fareast-font-family:"TimesNewRoman";mso-bidi-font-family: Calibri;mso-bidi-theme-font:minor-latin;color:#171717;mso-ansi-language:FR">Boli cromozomiale 


 * Produse de anomalii ale numarului cromozomilor, aflati in plus sau in minus fata de numarul normal (46 la om) sau structurii lor: excesul, lipsa sau aranjamentul anormal al unor fragmente de cromosomi.
 * Sunt relativ rare: 4 la mie sau 1 la 250 de nou-nascuti vii.
 * De obicei riscul pentru rude este destul de mic, dar aceasta nu este o regula generala.
 * Cele mai frecvente sunt: sindromul Down, sindromul Turner, sindromul Klinefelter

<p class="MsoNormal" style="color:rgb(23,23,23);line-height:normal;text-align:center;">​ Boli genice 

<p style="text-align:center;">Frecventa globala a bolilor monogenice este de 10 la mie - an, din care 7 la mie AD, 2.5 la mie AR si 0.5 la mie LX. Dar daca le consideram separat, frecventa fiecarei boli in parte este destul de mica.
 * Determinate de mutatia unei sau mai multor gene (fragment de cromosom ce determina formarea unei proteine sau caracter).
 * Se transmit ereditar dupa niste criterii foarte precise (stabilite de catre Mendel) care pot fi recunoscute usor daca se analizeaza familia afectata.
 * Pricipalele tipuri sunt: boli autosomal dominante (AD), autosomal recesive (AR) sau boli legate de cromosomul X (LX) dominante si recesive
 * Riscul de reaparitie a bolii la una din rudele pacientului este de obicei mare.
 * Exista foarte multe boli genice (peste 5000), descrise in catalogul McKusick (OMIM) unele foarte cunoscute precum hemofilia, albinismul, fenilcetonuria, mucoviscidoza, deficienta in G6PD etc.

<span lang="RO" style="mso-fareast-font-family:"TimesNewRoman"; mso-bidi-font-family:Calibri;mso-bidi-theme-font:minor-latin;color:#171717; mso-ansi-language:RO">Sindromul Down
<p class="MsoNormal" style="text-indent:0.5in;line-height:normal;text-align:center;"><span style="text-indent:0.25in;font-size:14px;color:rgb(51,51,51);">Sindromul Down (trisomia 21) reprezintă o afecțiune cromozomială cauzată de prezența unui cromozom 21 suplimentar, rezultând astfel un număr total de 47 de cromozomi în loc de 46. <span lang="FR" style="text-indent:0.25in;font-size:14px;color:rgb(51,51,51);">Din produsii de conceptie cu trisomie 21,  65% sunt eliminati spontan. Incidenta medie este de 1 la 700 de nasteri. Pana recent s-a considerat ca sindromul Down are o incidenta scazuta la rasa neagra, dar studiile sistematice au infirmat aceasta informatie. Trisomia 21 predomina la baieti (4 :3). Toate persoanele cu Sindrom Down prezintă un anumit grad de dificultate de învățare (retard mental). Gradul de dizabilitate diferă de la o persoană la alta și este imposibil de apreciat în momentul nașterii cât de grav va fi.. Coeficientul de inteligență poate să scadă după primii ani de viață. Nou-născutul cu trisomie 21 are talia și greutatea sub limita normală corespunzătoare vârstei, hipotonie musculară si hiperextensibilitate articulară. Prezinta microcefalie ( subdezvoltare a creierului). Fata este rotunda si aplatizata. Lipsesc proeminentele orbitelor si ale pometilor obrajilor. Volum redus al globilor oculari. Anomalii oculare, 20% dintre pacienti prezinta strabism. Examenul ocular mai evid. pupile excentrice (deobicei in interior), cataracta (10% dintre pacienti). Narile sunt mari, deschide inainte si inafara.Gura este mica si aproape permanent intredeschisa. Urechile sunt mici, rotunde, deseori asimetrice. Gatul este gros si scurt. Toracele este evazat. Mainile si picioarele sunt scurte. Police relativ mic, iar halucele este separat de restul degetelor printr-o incizura speficica. Organele genitale sunt deobicei normale. De asemenea, se apreciaza ca 35-40% dintre trisomicii 21 prezinta o anomalie cardiaca. Sindromul Down apare la tot mai mulți copii, peste tot în lume, cu preponderență în Occident, unde vârsta la care femeile fac copii este tot mai înaintată. Varsta materna si paterna sunt singurii factori etiologici cunoscuti. Numărul total al celor afectați la nivel global este estimat la 40-50 de milioane, in anul 2006, în România existand peste 35.000 de astfel de persoane.

<p class="MsoNormal" style="margin-left:0.5in;text-indent:0.25in;line-height:normal;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;">

<span lang="FR" style="mso-fareast-font-family:"TimesNewRoman"; mso-bidi-font-family:Calibri;mso-bidi-theme-font:minor-latin;color:#171717; mso-ansi-language:FR">Sindromul Klinefelter


<p class="MsoNormal" style="margin-left:0.5in;text-indent:0.5in;line-height:normal;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="FR" style="color:rgb(51,51,51);background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;">Sindromul Klinefelter este o tulburare genetica ce afecteaza sexul masculin si se datoreaza unei perturbari a diviziunii celulare. Este de 1/100 baieti cu un risc crescut cu varsta inaintata a mamei. Frecventa este mai crescuta la baietii infertili (1/10) si la baietii din istitutiile pentru retard mintal (1/100). In copilarie boala poate fi suspectata la copiii neindemanatici si cu dificutati scolare. Diagnosticul se pune deobicei in timpul vietii de adut cu ocazia investigarii unei infertilitati. Testiculele sunt mai mici si incapabili de a secreta nivele corespuzatoare de testosteron. Membrele sunt lungi inca din copilaria tipurie si raportul dintre segmentele superioare si inferioare este scazut anormal. Tratamentul de substitutie cu testosteron induce caracterele sexuale secundare si asigura prevetia pe termen a osteoporozei. Inteligenta este putin scazuta sub normal, dar la majoritatea pacientilor, dezvoltarea intelectuala este normala. In acest sindrom baietii au unul sau mai multi cromozomi x in plus fata de normal.Extra cromozomul X este de origine materna in 60 ℅ din cazuri si de origine paterna in 40℅. Sexul masculin are urmatoarea formula genetica: un cromozom X si unul Y. Majoritatea celor cu sindrom Klinefelter au inca un cromozom X. In cazuri rare, unii barbati pot avea trei sau patru cromozomi X, sau mai multi cromozomi Y. Acest sindrom poate aparea in proportie de 1 la 500 pana la 1 la 1000 de masculi.

Hemofilia
Hemofilia este o boala hematologica genetica care afecteaza cu precadere barbatii. Aceasta apare cand sunt mosteniti factori ai coagularii anormali, facandu-i inacapabili sa functioneze normal. Este o boala legata de cromozomul X si este transmisa in mod recesiv si legat de sex: gena in cauza se gaseste pe unul dintre cei doi cromozomi X ai mamei si doar baietii dezvolta boala. O  femeie purtatoare a genei acestei boli va avea jumatate din fiii sai hemofilici, iar jumatate dintre fiicele sale purtatoare ale genei, ceilalti copii, fete sau baieti fiind indemni (neafectati). In schimb, bolnavul hemofilic de sex masculin transmite gena anormala tuturor fiicelor sale, care devin purtatoare ale genei, dar fiii lui scapa neafectati. Desi hemofilia este o boala genetica, aproape o treime din populatia cu hemofilie nu are istoric familial de boala. In aceste cazuri, hemofilia apare spontan, in momentul in care un cromozom normal dezvolta o anomalie (mutatie) care afecteaza gena ce determina productia de factori ai coagularii. Incidenţa medie este de 1 sau 2 din 10.000 naşteri de sex masculin.

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="text-indent:.25in">Simptome:

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l0level1lfo8"> ·          sangerare intraarticulara sau intramusculara care cauzeaza dureri si edeme

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l8level1lfo9"> ·          sangerare anormala dupa o accidentare sau o interventie chirurgicala

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l8level1lfo9"> ·          echimoze (invinetiri) usor aparute

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l8level1lfo9"> ·          epistaxis (sangerare pe nas) frecvent

<p class="MsoListParagraphCxSpMiddle" style="margin-left:1.0in;mso-add-space: auto;text-indent:-.25in;mso-list:l8level1lfo9"> ·          hematurie (sange in urina)

<p class="MsoListParagraphCxSpLast" style="margin-left:1.0in;mso-add-space:auto; text-indent:-.25in;mso-list:l8level1lfo9"> ·          sangerare dupa o interventie stomatologica

<p class="MsoNormal">

Concluzie
<p class="MsoNormal" style="text-align:right;">Epidemiologia presupune cunoașterea mijloacelor de comparare a caracteristicilor de sănătate dintr-o populație. Se bazează pe factori cauzali și de prevenire ce pot fi identificați prin investigații. <p style="text-align:right;">Bibliografie

<p style="text-align:right;">http://www.scribd.com/doc/28207888/Epidemiologia-bolilor-genetice

<p style="text-align:right;">http://anatomie.romedic.ro/boala-genetica-transmiterea-genetica-a-bolilor

<p style="text-align:right;">http://public-health.md/uploads/docs/bibl_virtuala/Epidemiologie_si_Met

<p style="text-align:right;">C.Maximilian, Doina Maria Ioan - Genetica medicala, Editura medicala Bucuresti, 1986