5.2. Patient education and self-care

''' Patient education and self-care  (Educatia pacientului si grija de sine) '''





 Educatia terapeutica si responsabilizarea pacientului este foarte importanta si este o sarcina care ii revine medicului.

Pentru cine este importanta aceasta educatie terapeutica si responsabilizarea?

Exista doua cazuri:

A) In cazul existentei unei boli cronice, avand in vedere ca in secolul XXI a crescut substantial numarul acestor maladii.

B) In cazul oamenilor sanatosi, deoarece atat grija fizica, cat si cea psihica sunt de inalta importanta. Sportul, mancatul sanatos si orele de somn sunt niste factori care ne pot influenta mult; cat despre psihic, o gandire pozitiva poate face minuni in unele cazuri.



<span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Educatia terapeutica si responsabilizarea pacientului ar trebui sa implice activitati organizate de:

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">- sensibilizare;

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">- informare;

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">- invatare;

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">- suport psihologic;

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">- tratament;

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">- ingrijire medicala;

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">- cooperare cu cadrele medicale;

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold"> => De la medic se obtin cele mai corecte informatii legate de cum trebuie sa ne ingrijim sau cum putem sa combatem o anumita boala, de aceea discutia medic-pacient nu trebuie sa lipseasca. Atat pacientului, cat si medicului ii revin anumite responsabilitati. Medicul trebuie sa fie capabil sa isi sustina pacientul, sa ii dea speranta. El trebuie sa ii ofere rabdarea lui, astfel incat pacientul sa se simta in largul sau si sa isi poata spuna toate problemele, fara a fi jenat de ceva. In caz contrar, daca medicul cauta cea mai rapida solutie si ii pus pe fuga, pacientul nu va fi cooperant si va ajunge sa caute informatii de pe internet, riscand sa dea peste date eronate. Nu toate paginile de pe internet sunt verificate de medici, astfel ca unele tratamente pot sa nu aibe efect sau chiar sa inrautateasca situatia. El trebuie sa informeze cat mai bine pacientul si familia sa si sa il pregateasca pe pacient pentru restul vietii in lupta cu boala.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Pacientul trebuie sa fie cooperant si sa invete cum sa traiasca cu boala respectiva.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold"> => Prin educatie terapeutica si responsabilizare pacientul “pasiv”, “o tinta sigura a bolilor”, devine pacientul “activ”, precaut, care are grija de sanatatea si viata lui.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt">

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Un alt fapt interesant, ce la noi in Romania nu se practica din pacate, este implementarea donatiei de organe de la varste mici.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Cele mai multe dintre organele utilizate pentru transplant provin de la pacienti decedati.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">In cazul unui accident, organele persoanelor care nu mai pot fi salvate, pot salva alte vieti.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Din pacate, foarte putini romani gandesc astfel. Suntem intr-o tara foarte religioasa și foarte mulți considera ca trebuie sa fie ingropati “crestineste”, intacti. Multi mor pe neasteptate, iar familia decide pentru ei daca sa li se preleveze organe sau nu, iar cum subiectul nu prea este discutat, cei din familie probabil ca nu stiu ce ar fi vrut respectivul sa se intample.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Din aceasta cauza ar trebui sa existe un carnet de donator sau o baza de date prin care sa se stie în spitale dorinta pacientilor.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Iar pentru a schimba și mentalitatea majoritatii cred ca ar fi binevenite mai multe stiri despre transplanturi si reusite. Le auzim timid la televizor, rar de tot despre cum cineva in moarte clinica a salvat alti 3-4 oameni prin organele sale. Astfel de probleme sociale si culturale se pot rezolva prin exemple și educatie.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt">

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Prin educatia terapeutica si responsabilizarea pacientului se urmareste scaderea costurilor de ingrijire, a zilelor de spitalizare, a costurilor medicamentelor.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Medicii cauta sa ii indrume pe pacienti catre cele mai bune si accesibile medicamente, deoarce nu toti isi pot permite sa dea anumite sume pe medicatie.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Este si in interesul spitalelor sa ii readuca pe pacienti cat mai repede pe picioare, din cauza numarului tot mai mare de pacienti.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Bolile cronice implica costuri uriase asupra sistemelor de sanatate din intreaga lume, deoarece este nevoie de aparatura performanta, personal specializat, medicamente scumpe.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt">

<span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;font-family:"Calibri","sans-serif"; mso-ascii-theme-font:minor-latin;mso-fareast-font-family:"TimesNewRoman"; mso-fareast-theme-font:minor-fareast;mso-hansi-theme-font:minor-latin; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-ansi-language:EN-US;mso-fareast-language: EN-US;mso-bidi-language:AR-SA;mso-bidi-font-weight:bold">Medicul “asculta si vede” realitatea pacientului. El este “al 3-lea ochi si a 3-a ureche”.

<span lang="RO" style="font-size:12pt;line-height:115%;font-family:Calibri,sans-serif;border:1ptnonewindowtext;padding:0in;">Bolile cronice netransmisibile    (boli cardiovasculare, diabet, cancer, boli pulmonare)  reprezintă <span style="font-family:Calibri,sans-serif;border:1ptnonewindowtext;padding:0in;">principala cauză de mortalitate din lume. La nivel global, în anul 2008, se îngregistrau aproximativ <span style="font-family:Calibri,sans-serif;border:1ptnonewindowtext;padding:0in;">36 de milioane   de <span style="font-family:Calibri,sans-serif;border:1ptnonewindowtext;padding:0in;">decese   din cauza <span style="font-family:Calibri,sans-serif;border:1ptnonewindowtext;padding:0in;">bolilor cronice netransmisibile. Bolile cronice netransmisibile au consecinţe economice devastatoare atât în ţările în curs de dezvoltare, cât şi în ţările dezvoltate. În acest context s-au pus bazele unui plan global de prevenţie şi control al bolilor cronice netransmisibile.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt;text-indent: 35.45pt"><span lang="RO" style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family: Calibri;mso-bidi-theme-font:minor-latin">Principalii factori de risc în apariţia bolilor cronice netransmisibile sunt lipsa activității fizice, alimentația nesănătoasă, fumatul și consumul de alcool. Pe lângă aceste cauze, există și determinanți socio-economici, cum sunt sărăcia și poluarea. Este esențial ca oamenii să conștientizeze cât este de importantă prevenția acestor boli și să încerce să își schimbe componentele dăunătoare din stilul de viață.

<p style="margin:0in0in0.0001pt;text-indent:35.4pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="RO" style="font-family:Calibri,sans-serif;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;">Activitatea fizica este necesara nu numai pentru mentinerea muschilor si al oaselor, dar si pentru o buna functionare a inimii, a creierului, a vaselor de sange, a articulatiilor si nu in ultimul rand, al sistemului imunitar. <span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin"> Persoanele care stau pe scaun mai mult de șapte ore și care au o activitate fizică scăzută sunt mult mai expuse riscului de a intra în depresie, susțin autorii unui studiu citat deRunner's World.

<p style="margin:0in0in0.0001pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin">La studiu au participat 8.950 de femei care aveau în 2001 o vârstă cuprinsă între 50 și 55 de ani. Acestea au răspuns la câteva întrebări legate de activitatea lor fizică, de timpul pe care îl petrec pe scaun și de sentimentele pe care le trăiesc. Chestionarul aplicat a fost repetat de patru ori, la intervale de trei ani (în 2001, 2004, 2007 și 2010).

<p style="margin:0in0in0.0001pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin">În urma rezultatelor, oamenii de știință au observat că lipsa activității fizice a crescut cu 99 de procente riscul dezvoltării simptomelor depresive, în raport cu participantele care practicau frecvent sport, timp de 30 de minute (conform recomandărilor guvernului australian). Statul pe scaun pentru mai mult de șapte ore pe zi a crescut șansele de apariție a depresiei cu 47%, spre deosebire de femeile care petreceau mai puțin de patru ore pe scaun.

<p style="margin:0in0in0.0001pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin">În plus, femeile care petreceau un interval de timp îndelungat așezate pe scaun și nu integrau în stilul de viață activitatea fizică aveau de trei ori mai multe șanse de a experimenta simptomele depresiei, față de cele care stăteau pe scaun mai puțin timp și, în același timp, practicau sport. Cercetătorii punctează că practicarea exercițiilor fizice poate ajuta la scăderea riscului de dezvoltare a simptomelor depresiei pe viitor. De asemenea, statul pe scaun crește riscul apariției depresiei în prezent, nu neapărat peste câțiva ani.

<p style="margin:0in0in0.0001pt;text-indent:35.4pt;line-height:15pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif"; mso-ascii-theme-font:minor-latin;mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font: minor-latin">Mezelurile:Nu doar ca sunt pline de sodiu si nitrati, dar textura lor si modul in care sunt pregatite ingreuna modul in care inghite micutul mancarea. Mai mult decat atat, avand in vedere ca sunt obtinute din carne rosie procesata, ele pot favoriza aparitia bolilor de inima, diabetului si cancerului la colon.Daca esti in cautarea unui inlocuitor sanatos si gustos, opteaza pentru carnea de curcan sau cea de vita. Incearca sa gasesti un producator local sau apeleaza cu incredere la rudele de la tara pentru ca, in ceea ce le priveste, poti avea garantia ca animalele si legumele au fost ingrijite in mod natural si crescute in regim bio.

<p style="margin:0in0in0.0001pt;text-indent:35.4pt;line-height:15pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif"; mso-ascii-theme-font:minor-latin;mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font: minor-latin">Cartofii prajiti:Faptul ca cei mici adora cartofii prajiti nu mai reprezinta niciun mister pentru nicio mamica. Ei sunt insa extrem de nocivi. Plini de grasime si calorii, cartofii pot creste nivelul de colesterol din organismul micutului si il pot determina sa adopte o dieta nepotrivita pentru tot restul vietii.

<p style="margin:0in0in0.0001pt;line-height:15pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin">Invata-l sa-si dezvolte o preferinta pentru legumele proaspete si pentru alimente sanatoase, care sa ii asigure aportul de vitamine si nutrienti necesari unei dezvoltari armonioase.

<p style="margin:0in0in0.0001pt;text-indent:35.4pt;line-height:15pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif"; mso-ascii-theme-font:minor-latin;mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font: minor-latin">Gustarile cu aroma de fructe: Nu lasa termenul “fructat” care apare pe eticheta sa te pacaleasca. Jeleurile cu capsune, sau bomboanele cu mere nu au decat o multime de arome artificiale si coloranti care nu vor face decat sa dauneze organismului celui mic. Dulciurile din aceasta categorie provoaca o multime de probleme cu dantura, se lipesc de dinti si fac rau stomacului celui mic. Mai mult decat atat, ele pot cauza obezitate, asa ca incearca sa le eviti.

<p style="margin:0in0in0.0001pt;line-height:15pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin">Daca esti in cautarea unui inlocuitor sanatos, cumpara-i celui mic fructe proaspete: strugurii, pepenele rosu sau nectarinele sunt alimente ideale. Poti chiar sa incluzi in dieta si fructe uscate precum afine sau prune. Cu putin efort, vei observa ca nu este atat de greu sa adopti o dieta sanatoasa. Tot ce trebuie sa faci este sa cauti informatii in prealabil si sa fii mai atent in fata raftului.

<p style="margin:0in;margin-bottom:.0001pt;line-height:18.0pt"><span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin">            Fumatul este cel mai important factor de risc pentru bolile pulmonare obstructive cronice (BPOC). Tarul şi cianidele sunt responsabile de producerea bronşitei şi emfizemului, în principal prin hipersecreţia glandelor bronşice şi blocarea acţiunii de epurare (curăţare) ciliară. Tusea şi expectoraţia, dispneea (dificultatea în respiraţie), wheezing-ul (respiraţie zgomotoasă) şi durerile toracice, constituie simptomele res-piratorii principale. Riscul de deces pentru fumătorii de peste 25 de ţigări pe zi este de 20 de ori mai mare decât al nefumătorilor. Din momentul stabilirii diagnosticului, durata supravieţuirii pentru încă 5-10 ani a fost apreciată la 50%. În cazul persoanelor cu forme grave de BPOC (cu valorile VEMS sub 1 litru) şansele de supravieţuire sunt de 1-3 ani.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span lang="RO" style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin">            Sărăcia este unul dintre cei mai importanţi factori de risc pentru multe dintre bolile mileniului, iar milioane de oameni ajung să moară anual în întreaga lume pe acest fond. HIV/SIDA, tuberculoza şi malaria sunt numai câteva dintre bolile care provoacă un număr important de decese, atât pe fondul sărăciei, cât şi pentru că bolnavii din medii defavorizate nu au acces la tratamentul necesar.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt;text-indent: 35.4pt"><span lang="RO" style="font-size:12pt;line-height:115%;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;">Poluarea aerului din interiorul cladirilor poate sa afecteze oamenii acasa, la locul de munca sau chiar in locuri pe care acestia le viziteaza. E o sursa frecventa de boli respiratorii, inclusiv astmul, alergiile si a cancerului de plaman. Poate sa fie agravat in timpul iernii cand geamurile sunt inchise si aer mai putin curat poate sa circule.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt;text-indent: 35.4pt"><span lang="RO" style="font-size:12pt;line-height:115%;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;">Poluarea aerului din interiorul cladirilor poate sa afecteze oamenii acasa, la locul de munca sau chiar in locuri pe care acestia le viziteaza. E o sursa frecventa de boli respiratorii, inclusiv astmul, alergiile si a cancerului de plaman. Poate sa fie agravat in timpul iernii cand geamurile sunt inchise si aer mai putin curat poate sa circule. <span lang="RO" style="font-size:12.0pt;line-height:115%; mso-bidi-font-family:Calibri;mso-bidi-theme-font:minor-latin">

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span lang="RO" style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-fareast-font-family:"TimesNewRoman"; mso-bidi-font-family:Calibri;mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-fareast-language: RO">            <span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-fareast-font-family:"TimesNewRoman"; mso-bidi-font-family:Calibri;mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-ansi-language: EN-US;mso-fareast-language:RO">Ingrijirea de sine (Self Care) <span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-fareast-font-family:"TimesNewRoman"; mso-bidi-font-family:Calibri;mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-ansi-language: EN-US">cuprinde activitati de auto-ingrijire, care contribuie la mentinerea: <span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-fareast-font-family:"TimesNewRoman"; mso-bidi-font-family:Calibri;mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-ansi-language: EN-US;mso-fareast-language:RO"> bunastarii, sanatatii personale si dezvoltarii umane.

<p style="margin:0in0in0.0001pt;line-height:16.8pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-ansi-language: EN-US">            <span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight: bold">Sănătatea <span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin">  <span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin">se definește în mod curent ca starea unui organism la care funcționarea tuturor organelor se face în mod normal și regulat.

<p style="margin:0in0in0.0001pt;line-height:16.8pt;background-position:initialinitial;background-repeat:initialinitial;"><span lang="RO" style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin">Organizația Mondială a Sănătății a propus în 1946 definiția următoare: „Sănătatea este o stare pe deplin favorabilă atât fizic, mintal cât și social, și nu doar absența bolilor sau a infirmităților”. Mai târziu a fost inclusă în această definiție și „capacitatea de a duce o viață productivă social și economic”.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span lang="RO" style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin">            <span style="font-family:"Calibri","sans-serif";mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-hansi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-theme-font:minor-latin">Dezvoltarea umana  este o calatorie in care oamenii pornesc din momentul conceptiei, un drum al experientelor noi pe care il parcurg pe toata durata vietii. Desi fiecare calatorie este unica, exista si repere stabile: bebelusii cresc si devin copii, iar copiii devin adulti. Studierea dezvoltarii umane clarifica atat experientele unice, cat si pe cele comune traite de-a lungul acestei calatorii prin viata.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt">

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"> Exista o seria de boli cronice netransmisibile care necesita tratament de la descoperite, de-a lungul intregii vieti, de aceea informarea bolnavilor in aceste cazuri este de importanta deosebita. Constientizarea patologiei impreuna cu o cunoastere corecta a tratamentului acesteia pot insemna pentru pacient imbunatatirea calitatii vietii sau chiar prelungirea acesteia cu perioade considerabile, ani de zile. In epoca in care bolile cauzate in mare proportie de stres afecteaza milioane de oameni, un tratament aplicat corect pe termen lung, poate face diferenta dintre viata si moarte.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Trecand asadar de la procesul de informare a omului sanatos, la educarea unui bolnav despre patologia de care sufera, putem sublinia anumite exemple concrete: cei care prezinta sindrom metabolic sau chiar boli cardiovasculare, diabet si astm.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Sindromul metabolic, dupa ultimele cercetari in domeniul etiologiei bololor metabolice degenerative reuneste factorii care cresc riscul dezvoltarii maladiilor cardiovasculare si diabetului, mai exact : scaderea tolerantei la glucoza, hipertensionea arteriala, obezitatea, dislipidemia (scaderea HDL colesterolului si cresterea trigliceridelor). Acesti sindrom reprezinta practic o etapa premergatoare unor boli cu urmari mult mai grave asupra organismului uman, avand ca tratament modificarea stilului de viata si efectuarea exercitiilor fizice regulate. De aceea, incadrarea precoce a unui pacient in categoria sindromului metabolic are ca scop prevenirea evenimentelor cardiovasculare si a aparitiei diabetului zaharat.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Mergand in continuare ascendent pe scara gravitatii bolilor, diabetul necesita un proces de informare extrem de complex care include dozarea insulinei in functie de mese, calitatea alimentelor si felul in care trebuie actionat in situatii de criza, hiper si hipoglicemii.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Clinica doctorului Serban de la Buzias este singurul loc din tara unde copiii hemofilici sau bolnavi de diabet au conditii de informare, recuperare si tratament gratuit.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">La fel si in cazul astmului bronsic, pacientul si doctorul vor coopera in gasirea celui mai potrivit tratament medicamentos cu administrare inhalatoare, ajutand bolnavul sa duca o viata cat mai apropiata de normal.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Departamentul de medicina al universitatii din Standford aintrat in lumea virtuala din anul 1998, sustinand bolnavi de diabet, cancer, artrita, astm si alte multe alte boli cronice, alaturandu-se mijloacelor de informare existente pana in acel moment.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Astfel de programe sunt usor accesibile si contin o varietate de subiecte care ar putea interesa, de la preventie, informatie si tratament, la sustinerea psihologica necesara.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt"><span style="font-size:12.0pt;line-height:115%;mso-bidi-font-family:Calibri; mso-bidi-theme-font:minor-latin;mso-bidi-font-weight:bold">Se pune astfel accent pe idee ca exista posibilitatea unei vieti active normale chiar si in cazul existentei unei boli incurabile.

<p class="MsoNormal" style="margin-bottom:0in;margin-bottom:.0001pt">

<p align="center" class="MsoNormal" style="text-align:center">